- Rødlista for arter 2021 >
- Norge >
- Pellenes tripuncatus
-
Rødlista for arter 2021 keyboard_arrow_right
- Resultater Rødlista 2021 keyboard_arrow_right
- Artsgruppene keyboard_arrow_right
- Fordypning keyboard_arrow_right
- Rødlista - hva, hvem, hvorfor? keyboard_arrow_right
- Ekspertkomitéene keyboard_arrow_right
- Metode keyboard_arrow_right
- Kunnskapsgrunnlaget keyboard_arrow_right
- Lanseringskonferansen 2021 keyboard_arrow_right
- Tidligere rødlister for arter keyboard_arrow_right
- Norske arter på internasjonale rødlister keyboard_arrow_right
Vurdering av Pellenes tripuncatus (Walckenaer, 1802)
Utført av ekspertkomité for Edderkoppdyr
Publisert: 24.11.2021
Arten er vurdert til datamangel DD for Norsk rødliste for arter 2021.
-
RERegionalt utdødd
-
CRKritisk truet
-
ENSterkt truet
-
VUSårbar
-
NTNær truet
-
DDData- mangel
-
LCLivs- kraftig
-
NAIkke egnet
-
NEIkke vurdert
Ekspertenes oppsummering
Beskrivelse av arten
Det foreligger kun to eldre funn av treprikkhopper Pellenes tripuncatus fra Norge (1890- og 1930-tallet), fra Halingdal og Hvaler (Hauge 1986).
Arten lever på solrike steder; i lav vegetasjon og på sand- og steinmark (Almquist 2006, Nentwig m. fl. 2020).
Treprikkhopper er livskraftig i Sverige, mens den er nær truet, NT, i Finland (Hyvärinen 2019).
Vurdering
Det at funnene av treprikkhopper er av eldre dato sammen med usikkerheten om utbredelse og forekomst gjør at usikkerheten er stor om artens korrekte kategoriplassering og inkluderer muligheten for at den er livskraftig. Treprikkhopper får derved kategorien DD.
Konklusjon
: Treprikkhopper Pellenes tripuncatus er vurdert som DD, datamangel, grunnet stor usikkerhet i artens korrekte kategoriplassering.Forklaring på kategori
Hvorfor er denne arten vurdert?
Denne arten er rødlistevurdert fordi den har en etablert populasjon i vurderingsområdet. Det vil si at den er eller har vært dokumentert eller antatt etablert med fast reproduserende populasjon uten opphav i introduserte individer.
Hvilke arter vurderes?Påvirkningsfaktorer
Nedenfor listes det opp forskjellige påvirkningsfaktorer som kan gi utslag for rødlisting av arten.
- Artens påvirkningsfaktorer Alle påvirkningsfaktorer
-
arrow_drop_down
arrow_right
Påvirkning på habitat
done
-
arrow_drop_down
arrow_right
Landbruk
done
-
arrow_drop_down
arrow_right
Jordbruk
done
-
circle
Oppdyrking
done
Omfang
UkjentAlvorlighetsgrad
Ukjent
Tidsrom
Pågående - circle Drenering (grøfting)
- circle Slått
- circle Torvbryting
- circle Slått
- circle Endrede frøblandinger
-
circle
Motorferdsel
done
Omfang
UkjentAlvorlighetsgrad
Ukjent
Tidsrom
Pågående - circle Andre
-
circle
Oppdyrking
done
-
arrow_drop_down
arrow_right
Skogbruk (kommersielt)
-
arrow_drop_down
arrow_right
Skogsdrift, hogst og skjøtsel
- circle Åpne hogstformer (flatehogst og frøtrestillingshogst som også inkluderer uttak av rotvelt, råtne trær, tørrgran etc.)
- circle Lukkede hogstformer (plukkhogst, skjermstilling, tynning, uttak av enkelttrær, inkludert uttak av rotvelt, råtne trær, tørrgran etc.)
- circle Ungskogrydding (rydding i ungskog)
- circle Uttak av død ved (stående gadd og liggende læger)
- circle Markberedning (maskinell bearbeiding av marksjiktet etter hogst)
- circle Gjødsling
- circle Sprøyting (av plantefelt for fjerning av løv og gras)
- circle Skogsbilveger og kjørespor etter skogsmaskiner (den direkte effekten av inngrepet)
- circle Andre faktorer
-
arrow_drop_down
arrow_right
Skogreising/treslagskifte
- circle Treslagsskifte (gran på Vestlandet og nord for Saltfjellet, fremmede treslag)
- circle Skogreising (aktiv gjenplanting av tidligere åpen mark)
- circle Grøfting og grøfterens (f.eks. myr og sumpskog)
- circle Andre faktorer
- circle Skogbrannslukking
-
arrow_drop_down
arrow_right
Skogsdrift, hogst og skjøtsel
-
arrow_drop_down
arrow_right
Buskap/dyrehold
done
-
circle
Tråkk
done
Omfang
UkjentAlvorlighetsgrad
Ukjent
Tidsrom
Pågående - circle Beite
- circle Andre
-
circle
Tråkk
done
-
arrow_drop_down
arrow_right
Opphørt/redusert drift
- circle Slått
- circle Beite
- circle Tråkk og motorferdsel
- circle Lyngbrenning
- circle Plukkhogst
- circle Tynning
- circle Vedhogst
- circle Styving
- circle Endret bygningstruktur (mangel på høyløer, staller, jordkjellere, rest mm.)
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Jordbruk
done
-
arrow_drop_down
arrow_right
Habitatpåvirkning - ikke jord- eller skogbruksaktivitet (terrestrisk)
done
-
arrow_drop_down
arrow_right
Utbygging/utvinning
done
- circle Infrastruktur (veier, broer, flyplasser mm.)
- circle Industri/næringsutbygging
- circle Boligbebyggelse/boligutbygging
- circle Turisme/rekreasjon (parker, idrettsanlegg, stier/løyper mm.)
- circle Utvinning (gruvedrift og steinbrudd)
-
circle
Masseuttak (leire, sand og grustak)
done
Omfang
UkjentAlvorlighetsgrad
Ukjent
Tidsrom
Pågående - circle Deponering (dumping, utfyllinger og avfallsdeponier)
- circle Kraftledninger
- circle Vindkraftutbygging
- circle Rassikring
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Opphørt drift
- circle Opphør av masseuttak (leire, sand og grustak)
- circle Opphørt tråkk og motorferdsel
- circle Endring i avfallshåndtering (mangel på kompost, sagflis, slaktavfall mm.)
- circle Endret bygningstruktur
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Annen påvirkning på habitat
done
- circle Uttak av død ved (stående gadd og liggende læger)
- circle Vedhogst, avvirkning av spesielle type trær (gamle, hule, brannskade)
- circle Forbedret hygiene innendørs
- circle Branner
-
circle
Motorferdsel
done
Omfang
UkjentAlvorlighetsgrad
Ukjent
Tidsrom
Pågående - circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Utbygging/utvinning
done
-
arrow_drop_down
arrow_right
Habitatpåvirkning i limnisk miljø
- circle Ferskvannsakvakultur
- circle Mudring, dumping og utfyllinger i strandsonen
- circle Oppdemming/vannstandsregulering/overføring av vassdrag
- circle Vannløpsendring (flomhindring, kanalisering, utretting, moloer, terskler mm.)
- circle Gjennfylling av dammer, bekkelukking og tørrlegging
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Habitatpåvirkning i marine miljø
- circle Marin akvakultur
- circle Mudring, dumping og utfyllinger i strandsonen (inkl. moloer og havneanlegg)
- circle Åpning av innløp til poller
- circle Bunntråling
- circle Taretråling/tangskjering
- circle Petroleumsaktivitet (oljeboring, rørlegging, oppankring mm.)
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Landbruk
done
-
arrow_drop_down
arrow_right
Forurensing
-
arrow_drop_down
arrow_right
Terrestrisk
- circle Næringssalter og organiske næringsstoffer
- circle Biocider
- circle Uorganiske gifter (tungmetaller, arsen, fluor mm.)
- circle Organiske gifter (PAH mm.)
- circle Radioaktivitet
- circle Tilsetninger i dyrefor/medisinering
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
I vann
- circle Næringssalter og organiske næringstoffer
- circle Biocider
- circle Uorganiske gifter (tungmetaller, arsen, fluor mm.)
- circle Organiske gifter (PAH mm.)
- circle Radioaktivitet
- circle Oljeutslipp
- circle Sur nedbør
- circle Kalking
- circle Tilsetninger i dyrefor/medisinering
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Atmosfærisk
- circle Bakkenært ozon
- circle NOx-forbindelser
- circle Forsurende gasser (S-forbindelser)
- circle Ozonnedbrytende gasser (indirekte effekter av UV stråling)
- circle Utslipp av klimagasser (CO2), indirekte effekter
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Terrestrisk
-
arrow_drop_down
arrow_right
Høsting
- circle Regulert jakt, fangst eller fiske
- circle Uregulert jakt, fangst eller fiske
- circle Flora-/faunakriminalitet
- circle Sanking/høsting
- circle Indirekte via høsting av artens næring
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Tilfeldig mortalitet
-
arrow_drop_down
arrow_right
Kollisjoner
- circle Ledninger, master, byggninger
- circle Vindmøller
- circle Kjøretøy
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Bifangst
-
arrow_drop_down
arrow_right
Fiskerelatert
- circle Kroking
- circle Garnfangst
- circle Tråling
- circle Dynamitt
- circle Forgiftning
-
arrow_drop_down
arrow_right
Terrestrisk
- circle Feller, snarer, nett
- circle Skyting
- circle Forgiftning
-
arrow_drop_down
arrow_right
Fiskerelatert
-
arrow_drop_down
arrow_right
Kollisjoner
-
arrow_drop_down
arrow_right
Fremmede arter
- circle Konkurrenter
- circle Predatorer
- circle Hybridisering
- circle Patogener/parasitter
- circle Påvirker habitatet
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Påvirkning fra stedegne arter
done
- circle Konkurrenter
- circle Predatorer
- circle Byttedyr/næringskilde
- circle Hybridisering
- circle Patogener/parasitter
- circle Mutualisme
-
circle
Påvirker habitatet (beite tråkk mm.)
done
Omfang
UkjentAlvorlighetsgrad
Ukjent
Tidsrom
Pågående - circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Klimatiske endringer
-
arrow_drop_down
arrow_right
Regionale
- circle Endringer i nedbørsmengde
- circle Temperaturendring
-
arrow_drop_down
arrow_right
Lokale
- circle Endringer i lokale lysforhold
- circle Endringer i lokale temperaturforhold
- circle Endrede lokale fuktighetsforhold
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Regionale
-
arrow_drop_down
arrow_right
Naturkatastrofer
- circle Tørke
- circle Stormer
- circle Oversvømmelser
- circle Ekstreme temperaturer
- circle Branner
- circle Vulkaner
- circle Ras/skred
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Menneskelig forstyrrelse
- circle Rekreasjon/turisme
- circle Forskning
- circle Krig/sivil uro
- circle Transport
- circle Branner
- circle Innsamling
- circle Støy og ferdsel (forstyrrelser i hekketid mm.)
- circle Andre
- circle Andre
- circle Ukjent
- circle Påvirkning utenfor Norge
Vurderingsområde og artens utbredelse
Vurderingen gjelder for Norge, dvs. Fastlands-Norge og nærliggende øyer, norsk territorialfarvann og norsk økonomisk sone, samt fiskevernsonen rundt Svalbard og fiskerisonen rundt Jan Mayen.
Regioner og havområder
En art er forekommende i et (historisk) fylke eller havområde hvis vesentlige deler av livssyklusen foregår der. Kjent forekomst betyr kjent eller sannsynlig nåværende forekomst. Antatt forekomst brukes om mulig forekomst (basert på eldre observasjoner eller biogeografiske antagelser). Antatt utdødd forekomst brukes når arten muligens har dødd ut lokalt, mens utdødd forekomst betyr at det er overveiende sannsynlighet for at arten har dødd ut i området. Marine arter regnes som forekommende i kystfylker om de opptrer innenfor norsk territorialfarvann ved fylket. Kartet viser den historiske fylkesinndelingen per 1. januar 2018.Geografisk distribusjon
- Region Forekomst
-
Grønlandshavet
Ingen -
Barentshavet nord og Polhavet
Ingen -
Barentshavet sør
Ingen -
Norskehavet
Ingen -
Nordsjøen
Ingen -
Jan Mayen
Ingen -
Finnmark
Ingen -
Troms
Ingen -
Nordland
Ingen -
Trøndelag
Ingen -
Møre og Romsdal
Ingen -
Sogn og Fjordane
Ingen -
Hordaland
Ingen -
Rogaland
Ingen -
Vest-Agder
Ingen -
Aust-Agder
Ingen -
Telemark
Ingen -
Vestfold
Ingen -
Buskerud
Antatt -
Oppland
Ingen -
Hedmark
Ingen -
Oslo og Akershus
Ingen -
Østfold
Antatt
Habitat
Artens habitat er dens viktigste leveområder. I vurderingene er det laget noen predefinerte habitat basert på inndeling etter Natur i Norge (NiN) systemet.
![Foto som viser Arktisk](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Fastmarkssystemer/Arktisk_steppe/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på en rekke naturtyper som forekommer i arktiske områder.
Omfatter NiN 2.0 hovedtypene T9 Mosetundra, T10 Arktisk steppe og T28 Polarørken.
![Foto som viser Fjell](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Fastmarkssystemer/Fjellhei,_leside_og_tundra/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse for områder over eller nord for tregrensa.
Omfatter NiN 2.0 hovedtypene T3 Fjellhei, leside og tundra, T7 Snøleie, T19 Oppfrysingsmark, T22 Fjellgrashei og grastundra og T26 Breforland og snøavsmeltingsområde.
![Foto som viser Berg og ur](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Fastmarkssystemer/Nakent_berg/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på områder uten jorddekke og områder under tregrensa hvor jorda er for grunn til at det kan vokse skog.
Omfatter NiN 2.0 hovedtypene T1 Nakent berg, T2 Åpen grunnlendt mark, T5 Grotte og overheng, T13 Rasmark, T14 Rabbe, T15 Fosse-eng, T16 Rasmarkhei og -eng, T17 Aktiv skredmark, T20 Isinnfrysingsmark, T25 Historisk skredmark og T27 Blokkmark.
![Foto som viser Skog](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Fastmarkssystemer/Fastmarksskogsmark/foto_408.jpg)
Skogarealer, med unntak av treplantasjer, semi-naturlig eng som er tresatt og skog som påvirkes av flom.
Ensbetydende med NiN 2.0 hovedtypen T4 Fastmarksskogsmark.
![Foto som viser Ferskvann](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Limniske_vannmasser/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på naturtyper i ferskvann.
Omfatter alle typene under NiN 2.0 hovedtypegruppene L Ferskvannsbunnsystemer og F Limniske vannmasser.
![Foto som viser Fjæresone](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Fastmarkssystemer/Strandberg/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på området mellom laveste normale fjæremål og høyeste normale flomål, eller øvre grense for regelmessig påvirkning av bølgeslag eller sjøsprøyt.
Omfatter NiN 2.0 hovedtypene T6 Strandberg og " T11 Saltanrikingsmark i fjæresonen.
![Foto som viser Flomsone](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Fastmarkssystemer/Ferskvannsdriftvoll/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på områder som jevnlig blir satt under vann ved flom, først og fremst langs større elver og langs innsjøer.
Omfatter NiN 2.0 hovedtypene T30 Flomskogsmark, T18 Åpen flomfastmark og T23 Ferskvannsdriftvoll i NiN 2.0
![Foto som viser Snø og is](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Sn%C3%B8-_og_issystemer/foto_408.jpg)
Snø- og issystemer omfatter økosystemer i og på varig snø og is, inkludert polarisen
Omfatter begge hovedtypene under NIN 2.0 hovedtypegruppe I Snø- og issystemer .
![Foto som viser Kyst](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Fastmarkssystemer/Strandeng/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på en rekke kysttilknyttede fastmarkssystemer.
Omfatter NiN 2.0 hovedtypene T8 Fuglefjell-eng og fugletopp, T12 Strandeng, T21 Sanddynemark, T24 Driftvoll og T29 Grus- og steindominert strand og strandlinje.
![Foto som viser Saltvann](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Marine_vannmasser/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på naturtyper i saltvann, inklusive brakkvann.
Omfatter alle hovedtypene under NiN 2.0 hovedtypegruppene M Saltvannsbunnsystemer og H Marine vannmasser.
![Foto som viser Semi-naturlig mark](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Fastmarkssystemer/Kystlynghei/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på åpne eller spredt tresatte fastmarkssystemer som er formet og betinget av tradisjonell hevd.
Omfatter NiN 2.0 hovedtypene T31 Boreal hei, T32 Semi-naturlig eng, T33 Semi-naturlig strandeng og T34 Kystlynghei.
![Foto som viser Sterkt endret mark](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Fastmarkssystemer/Sterkt_endret_fastmark_med_l%C3%B8smassedekke/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på fastmarksområder med ny eller sterkt endret overflate, hvor mennesker har fjernet jorda eller forandret størsteparten av den opprinnelige landoverflata.
Omfatter NiN 2.0 hovedtypene T35 Sterkt endret fastmark med løsmassedekke, T36 Ny fastmark på tidligere våtmark og ferskvannsbunn, T37 Ny fastmark på sterkt modifiserte og syntetiske substrater, rask suksesjon, T38 Treplantasje, T39 Sterkt endret og ny fastmark i langsom suksesjon, T40 Sterkt endret fastmark med preg av semi-naturlig eng, T41 Oppdyrket mark med preg av semi-naturlig eng, T42 Sterkt endret, hyppig bearbeidet fastmark med intensivt hevdpreg, T43 Sterkt endret, varig fastmark med intensivt hevdpreg, T44 Åker og T45 Oppdyrket varig eng.
![Foto som viser Våtmark](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/V%C3%A5tmarkssystemer/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på myr, kilder og andre økosystmer på mer eller mindre vannmettet mark.
Omfatter alle hovedtypene under NiN 2.0 hovedtypegruppen V Våtmarkssystemer.
Detaljer
Populasjonsandel
En art er ikke nødvendigvis begrenset til norske områder. Men populasjonen i norske områder utgjør noen ganger en betydelig andel av den totale populasjonen.
Nåværende populasjonsstørrelse i vurderingsområdet utgjør:
- 1 - 5 % av europeisk populasjonsstørrelse
- < 1 % av global populasjonsstørrelse
Referanser
- Almquist, Sven. (2006). The Swedish Araneae. Part 2. The families Dictynidae to Salticidae. 320 pp.
- Hauge, E. (1986). Notes on new and rare spiders in Norway. Fauna Norvegica Ser B. 33: 105-107.
- Hyvärinen, E., Juslén, A., Kemppainen, E., Uddström, A. & Liukko, U.-M. (eds.). (2019). The 2019 Red List of Finnish Species. Ympäristöministeriö & Suomen ympäristökeskus. Helsinki. 704 s.
- Kålås, J.A., Viken, Å., Henriksen, S. & Skjelseth, S. (red.). 2010. Norsk rødliste for arter 2010. Artsdatabanken, Trondheim
- Nentwig, W., Blick, T., Bosmans, R., Gloor, D., Hänggi, A. & Kropf, C. (2020). Spiders of Europe. https://araneae.nmbe.ch/
- Strand, E. (1899). Araneae Halingdaliae. Arch. math. Naturv. 21: 1-23.
- Aakra, K. & Hauge, E. (2000). Provisional list of rare and potentially threatened spiders (Arachnida: Araneae) in Norway including their proposed Red List status. NINA Fagrapport. 42: 1-38.
Sitering
Åström S, Fjellberg A, Løvbrekke H og Olsen KM (24.11.2021). Edderkoppdyr: Vurdering av Pellenes tripuncatus for Norge. Rødlista for arter 2021. Artsdatabanken. http://www.artsdatabanken.no/lister/rodlisteforarter/2021/4639
![Logobilde for artssiden](https://design.artsdatabanken.no/list-icons/taxon-icon.png)
Utvikling
- 2021: DD datamangel
- 2015: DD datamangel
- 2010: VU sårbar