- Rødlista for arter 2021 >
- Svalbard >
- Puccinellia svalbardensis
-
Rødlista for arter 2021 keyboard_arrow_right
- Resultater Rødlista 2021 keyboard_arrow_right
- Artsgruppene keyboard_arrow_right
- Fordypning keyboard_arrow_right
- Rødlista - hva, hvem, hvorfor? keyboard_arrow_right
- Ekspertkomitéene keyboard_arrow_right
- Metode keyboard_arrow_right
- Kunnskapsgrunnlaget keyboard_arrow_right
- Lanseringskonferansen 2021 keyboard_arrow_right
- Tidligere rødlister for arter keyboard_arrow_right
- Norske arter på internasjonale rødlister keyboard_arrow_right
Vurdering av svalbardsaltgras Puccinellia svalbardensis Rønning
Utført av ekspertkomité for Karplanter
Publisert: 24.11.2021
Arten er vurdert til nær truet NT for Norsk rødliste for arter 2021. Kategorien kommer av reduksjon i populasjonsstørrelse.
-
RERegionalt utdødd
-
CRKritisk truet
-
ENSterkt truet
-
VUSårbar
-
NTNær truet
-
DDData- mangel
-
LCLivs- kraftig
-
NAIkke egnet
-
NEIkke vurdert
Ekspertenes oppsummering
Svalbardsaltgras Puccinellia svalbardensis er en flerårig urt med tuevekst. Den har frøreproduksjon, og fruktene spres trolig passivt og litt med vind (over jordflata og frossen mark).
Generasjonstida er satt til 15 år, dvs. en vurderingsperiode på 45 år. Arten er foreløpig kjent fra fire områder: den vokser på åpne sand- og grusflater i og nær områder med arktisk steppe ved Wijdefjorden (Ny-Friesland), på åpne kalktuff-flater ved varme kjelder ved Bockfjorden (Haakon VII Land), på fuglegjødslete øyer med kalkgrunn innerst i Kongsfjorden (Haakon VII Land), og på åpen grusmark i forstyrrete naturtyper i gruvebyen Pyramiden (Dickson Land).
Utbredelsen er sterkt oppdelt og kan ha en relikt opprinnelse. Den kan imidlertid ikke vurderes som kraftig fragmentert fordi langt over 50% av hele den kjente populasjonen finnes i et nesten sammenhengende område ved Wijdefjorden, i en stor og ihvertfall foreløpig livskraftig populasjon. Arten vil kunne bli redusert ved forventete klimaendringer, med mindre gunstige forhold for arktisk steppe ved Wijdefjorden. Vi anslår en tilbakegang på 10-20% (beregnet 17%) i kommende vurderingsperiode (2020-65).
Forekomstgruppen på Lovénøyene innerst i Kongsfjorden, den som først ble funnet, kan være utryddet, i hvert fall som reproduserende populasjon, på grunn av overbeite av gjess. Arten har vært ettersøkt på Lovénøyane de siste 20 årene, men det er ikke observert reproduksjon fordi alle grasstrå med blomsterstander (uansett grasart) blir spist av gjessene lenge før de kommer i blomstring (Elvebakk, Nilsen & Alsos observ. 1993).
Arten kan være til stede i vegetativ tilstand, men dette kan bare fastslås ved å lage innhengninger som hindrer gåsebeite. Ti slike innhegninger ble satt opp våren 2010, men arten ble ikke funnet i noen av dem. Den dramatiske tilbakegangen på Lovénøyene for denne arten, som Norge har globalt eneansvar for, skyldes en "vellykket" forvaltning for gåseartene og det forholdet at hekkeplassene ute på Lovénøyene er trygge for polarrev. Arten er derfor i tidligere vurderingsrunder blitt vurdert som kritisk truet, men vurderingen har endret seg radikalt på grunn av påvisninger av tre nye forekomstgrupper, og den ene av disse svært mye større enn den opprinnelig kjente på Lovénøyene. Den tidlligere sterkt truete kjernepopulasjonen (og med typelokaliteten for arten, se Rønning 1962) er nå blitt ganske perifer i vurderingen.
Elvebakk et al. (1994) rapporterte en plante de kalte kjeldesaltgras Puccinellia angustata subsp. palibinii fra de varme kjeldene i Bockfjorden (Haakon VII Land) på Nord-Spitsbergen. Denne er blitt studert av Alsos, Elven m. fl. i 2009 og 2010 og er funnet å være P. svalbardensis (se Alsos et al. 2011).
Arten har her en individrik og stabil, men arealmessig sterkt begrenset delpopulasjon.
Elvebakk & Nilsen (2002) rapporterte en Puccinellia-art som hyppig i det arktiske steppeområdet på østsida av Wijdefjorden (Ny-Friesland), bekreftet som P. svalbardensis av Elvebakk & Nilsen (2011) og også av Alsos, Elven, Brysting og Eidesen i 2010 og av Arnesen, Bronken Eidesen og Elven i 2015. Arten forekommer her over flere mil langs fjorden og innover i dalene, og med individtall minst i 100 000-klassen.
Dietbert Thannheiser samlet og meddelte (muntlig) at han hadde funnet en plante lik P. svalbardensis i Pyramiden i Billefjorden (Dickson Land), og i 2014 kunne dette bekreftes. Arten er vanlig på grusmark ved Pyramiden (A.J. Elven & R. Elven observ. 2014).
Svalbardsaltgras har dermed gått fra kritisk truet til nær truet i løpet av 10 år med rødlister.
Svalbardsaltgras er bare kjent fra Svalbard, er dermed en norsk ansvarsart i global sammenheng, og er inkludert på CAFFs liste over sårbare arktiske planter. Vi har gjort nokså store anstrengelser for å finne ut om svalbardsaltgras bare er en misforstått utgave av en allerede beskrevet nordamerikansk, grønlandsk eller russisk art. Vi finner ingen opplagt parallell i amerikanske eller grønlandske arter. Vi la fram materiale av arten for den fremste gras-kjenneren i det tidligere Sovjetunionen, N.N. Tzvelev, som dessuten tok sin doktorgrad på denne slekta. Han kjente ikke til noen russisk art som kunne koples til svalbardsaltgras.
Svalbardsaltgras vurderes som nær truet (NT) ut fra A-kriteriet, fordi de siste klimascenariene forutser at store deler av områdene med arktisk steppe, der arten har sin absolutte hovedpopulasjon (trolig langt over 90% av nå kjent populasjon), vil bli sterkt berørt av pågående og forventete framtidige klimaendringer, med mer nedbør og gjengroing av åpen mark. Vi har ingen informasjon som kan underbygge hvor stor tilbakegangen blir, men antyder i overkant av 15% i kommende vurderingsperiode. Tapet av delpopulasjonen i Kongsfjorden er snart historisk, og delpopulasjonene i Bockfjorden og Pyramiden er begge nokså begrensete (noen hundre til kanskje tusen individer).
Individtallet i Wijdefjord-delpopulasjonene er ihvertfall i hundretusen-klassen, om ikke mer. Arten er ikke så sterkt knyttet til arktisk steppe at den antas å bli utryddet innen noen få vurderingsperioder, ved pågående og forventete og framtidige klimaendringer.
Forklaring på kategori
Hvorfor er denne arten vurdert?
Denne arten er rødlistevurdert fordi den har en etablert populasjon i vurderingsområdet. Det vil si at den er eller har vært dokumentert eller antatt etablert med fast reproduserende populasjon uten opphav i introduserte individer.
Hvilke arter vurderes?Hvilke kriterier gjør at denne arten er rødlistet?
Arten vurderes mot et sett kriterier, og de(t) som gir høyest kategori blir gjeldende.
Gå til metode
Gjeldende kriterier
A3(c,e)
Gå til ordliste
- Artens kriterier Alle kriterier Gjeldende kriterier for arten er markert med merket done
-
arrow_drop_down
arrow_right
A - Reduksjon i populasjonsstørrelse
done
Reduksjon i populasjonsstørrelse over en vurderingsperiode på 3 generasjoner (minimum 10 år og maksimum 100 år).
-
arrow_drop_down
arrow_right
A1 - Reduksjon i fortid - har opphørt
Reduksjon siste 3 generasjoner, men minimum 10 år. Årsakene til reduksjonen er klart reversible, forstått og har opphørt.
Generasjonstiden er på 15 år som gir en vurderingsperiode på 45 år
- CR kritisk truet ≥ 90 %
- EN sterkt truet ≥ 70 %
- VU sårbar ≥ 50 %
- NT nær truet ≥ 25 %
- LC livskraftig ≥ 0 %
Kunnskapsgrunnlag
- circle a - Direkte observasjoner
- circle b - Egnet bestandsindeks for arten
- circle c - Redusert forekomstareal, utbredelsesområde og/eller forringet habitatkvalitet
- circle d - faktisk eller potensiell høsting/utnytting av arten
- circle e - Negativ påvirkning fra innførte arter, hybridisering, patogener, forurensning, konkurrerende arter eller parasitter
-
arrow_drop_down
arrow_right
A2 - Reduksjon i fortid
Reduksjon siste 3 generasjoner, men minimum 10 år. Reduksjonen eller årsakene til reduksjonen trenger ikke å ha opphørt, være forstått eller reversible.
Generasjonstiden er på 15 år som gir en vurderingsperiode på 45 år
- CR kritisk truet ≥ 80 %
- EN sterkt truet ≥ 50 %
- VU sårbar ≥ 30 %
- NT nær truet ≥ 15 %
- LC livskraftig ≥ 0 %
Kunnskapsgrunnlag
- circle a - Direkte observasjoner
- circle b - Egnet bestandsindeks for arten
- circle c - Redusert forekomstareal, utbredelsesområde og/eller forringet habitatkvalitet
- circle d - faktisk eller potensiell høsting/utnytting av arten
- circle e - Negativ påvirkning fra innførte arter, hybridisering, patogener, forurensning, konkurrerende arter eller parasitter
-
arrow_drop_down
arrow_right
A3 - Framtidig reduksjon
done
Fremtidig reduksjon over et tidsrom på 3 generasjoner, men minimum 10 år.
Generasjonstiden er på 15 år som gir en vurderingsperiode på 45 år
- CR kritisk truet ≥ 80 %
- EN sterkt truet ≥ 50 %
- VU sårbar ≥ 30 %
- NT nær truet ≥ 15 %
- LC livskraftig ≥ 0 %
Estimert verdi: 17 %.
Verdien antas å ligge mellom 10 % og 20 %.
Mest trolig er den 15 %.Kunnskapsgrunnlag
- circle b - Egnet bestandsindeks for arten
- circle c - Redusert forekomstareal, utbredelsesområde og/eller forringet habitatkvalitet done
- circle d - faktisk eller potensiell høsting/utnytting av arten
- circle e - Negativ påvirkning fra innførte arter, hybridisering, patogener, forurensning, konkurrerende arter eller parasitter done
-
arrow_drop_down
arrow_right
A4 - Pågående reduksjon
Pågående reduksjon over 3 generasjoner, men minimum 10 år, der tidsspennet inkluderer både fortid og fremtid. Reduksjonen eller årsakene til reduksjonen trenger ikke å ha opphørt, være forstått eller reversible.
Generasjonstiden er på 15 år som gir en vurderingsperiode på 45 år
- CR kritisk truet ≥ 80 %
- EN sterkt truet ≥ 50 %
- VU sårbar ≥ 30 %
- NT nær truet ≥ 15 %
- LC livskraftig ≥ 0 %
Kunnskapsgrunnlag
- circle a - Direkte observasjoner
- circle b - Egnet bestandsindeks for arten
- circle c - Redusert forekomstareal, utbredelsesområde og/eller forringet habitatkvalitet
- circle d - faktisk eller potensiell høsting/utnytting av arten
- circle e - Negativ påvirkning fra innførte arter, hybridisering, patogener, forurensning, konkurrerende arter eller parasitter
-
arrow_drop_down
arrow_right
A1 - Reduksjon i fortid - har opphørt
-
arrow_drop_down
arrow_right
B - Begrenset geografisk utbredelse
To forskjellige mål for geografisk utbredelse som må kombineres med underkriterier for å bli gyldig kriterium.
-
arrow_drop_down
arrow_right
B1 - Utbredelsesområde
Utbredelsesområde er et mål for en arts geografiske utbredelse, og tilsvarer arealet av en minimum konveks polygon der de rette linjene i polygonen omfatter alle kjente og antatte nåværende forekomster.
- CR kritisk truet < 100 km²
- EN sterkt truet < 5000 km²
- VU sårbar < 20 000 km²
- NT nær truet < 40 000 km² eller ≥ EN + ett underkriterium
-
arrow_drop_down
arrow_right
B2 - Forekomstareal
Forekomstareal er et mål for det spesifikke arealet arten lever i, standardisert som summen av alle 2 km x 2 km (4 km²) ruter som inneholder kjent eller antatt forekomst av arten.
- CR kritisk truet < 10 km²
- EN sterkt truet < 500 km²
- VU sårbar < 2000 km²
- NT nær truet < 4000 km² eller ≥ EN + ett underkriterium
Estimert verdi: 104 km².
Verdien antas å ligge mellom 80 km² og 160 km².
-
arrow_drop_down
arrow_right
Underkriterier
-
arrow_drop_down
arrow_right
a - Kraftig fragmentering og/eller få lokaliteter (avgrenset av trussel)
- circle i - Kraftig fragmentert populasjon
- circle (i) - Trolig kraftig fragmentert populasjon
-
arrow_drop_down
arrow_right
ii - Få trusseldefinerte lokaliteter
- CR kritisk truet = 1 antall
- EN sterkt truet ≤ 5 antall
- VU sårbar ≤ 10 antall
- NT nær truet ≤ 20 antall
-
arrow_drop_down
arrow_right
b - Pågående nedgang av
- circle i - utbredelsesområde
- circle ii - forekomstareal
- circle iii - areal eller kvalitet på artens habitat
- circle iv - antall lokaliteter eller delpopulasjoner
- circle v - antall reproduksjonsdyktige individ
-
arrow_drop_down
arrow_right
c - Ekstreme fluktuasjoner i
- circle i - utbredelsesområde
- circle ii - forekomstareal
- circle iii - antall lokaliteter eller delpopulasjoner
- circle iv - antall reproduksjonsdyktige individ
-
arrow_drop_down
arrow_right
a - Kraftig fragmentering og/eller få lokaliteter (avgrenset av trussel)
-
arrow_drop_down
arrow_right
Konklusjon for B-kriteriet
B-kriteriet er ikke gjeldende
-
arrow_drop_down
arrow_right
B1 - Utbredelsesområde
-
arrow_drop_down
arrow_right
C - Liten populasjonsstørrelse og pågående nedgang
Liten populasjonsstørrelse kombinert med pågående nedgang, uheldig populasjonsstruktur eller ekstreme fluktuasjoner.
- CR kritisk truet < 250 individ
- EN sterkt truet < 2500 individ
- VU sårbar < 10 000 individ
- NT nær truet < 20 000 individ
-
arrow_drop_down
arrow_right
C1 - Kvantifisert pågående nedgang
Liten populasjonsstørrelse kombinert med en kvantifisert pågående nedgang over en periode på 1-3 generasjoner.
Generasjonstiden er på 15 år som gir en vurderingsperiode på 45 år
Alternativ for < individ
- 5 ≥ 5 % på 10 år eller 3 generasjoner og populasjonsstørrelse på < 10 000
- 10 ≥ 10 % på 10 år eller 3 generasjoner
- 20 ≥ 20 % på 5 år eller 2 generasjoner
- 25 ≥ 25 % på 3 år eller 1 generasjon
Se hele matrisen i vedlegg 1 i veilederen >
-
arrow_drop_down
arrow_right
C2 - Pågående nedgang og uheldig populasjonsstruktur i form av:
-
circle
a(i) - Få reproduksjonsdyktige individ i største delpopulasjon
Alternativ for < individ
- 50 ≤ 50 individ
- 250 ≤ 250 individ
- 1000 ≤ 1000 individ
Se hele matrisen i vedlegg 1 i veilederen >
-
circle
a(ii) - Stor andel (90 – 100 %) av alle reproduksjonsdyktige individ i én delpopulasjon
Alternativ for < individ
- 90 > 90 %
- 95 > 95 %
- 100 100 %
-
circle
b - Ekstreme fluktuasjoner i antall reproduksjonsdyktige individ
Alternativ for < individ
- JA Ja, det er ekstreme fluktuasjoner
-
circle
a(i) - Få reproduksjonsdyktige individ i største delpopulasjon
-
arrow_drop_down
arrow_right
Konklusjon for C-kriteriet
C-kriteriet er ikke gjeldende
-
arrow_drop_down
arrow_right
D - Svært liten populasjonsstørrelse eller svært begrenset areal
-
arrow_drop_down
arrow_right
D1 - Antall reproduksjonsdyktige individ
- CR kritisk truet < 50 individ
- EN sterkt truet < 250 individ
- VU sårbar < 1000 individ
- NT nær truet < 2000 individ
-
arrow_drop_down
arrow_right
D2 - Begrenset forekomstareal og/eller antall lokaliteter avgrenset av trussel
Forekomstarealet er svært lite (< 40 km²) eller antall lokaliteter, avgrenset av reelle trusler, er svært få (< 10)
- VU sårbar < 20 km², ≤ 5 lokaliteter
- NT nær truet ≤ 40 km², ≤ 10 lokaliteter
-
arrow_drop_down
arrow_right
D1 - Antall reproduksjonsdyktige individ
Påvirkningsfaktorer
Nedenfor listes det opp forskjellige påvirkningsfaktorer som kan gi utslag for rødlisting av arten.
- Artens påvirkningsfaktorer Alle påvirkningsfaktorer
-
arrow_drop_down
arrow_right
Påvirkning på habitat
done
-
arrow_drop_down
arrow_right
Landbruk
-
arrow_drop_down
arrow_right
Jordbruk
- circle Oppdyrking
- circle Drenering (grøfting)
- circle Slått
- circle Torvbryting
- circle Slått
- circle Endrede frøblandinger
- circle Motorferdsel
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Skogbruk (kommersielt)
-
arrow_drop_down
arrow_right
Skogsdrift, hogst og skjøtsel
- circle Åpne hogstformer (flatehogst og frøtrestillingshogst som også inkluderer uttak av rotvelt, råtne trær, tørrgran etc.)
- circle Lukkede hogstformer (plukkhogst, skjermstilling, tynning, uttak av enkelttrær, inkludert uttak av rotvelt, råtne trær, tørrgran etc.)
- circle Ungskogrydding (rydding i ungskog)
- circle Uttak av død ved (stående gadd og liggende læger)
- circle Markberedning (maskinell bearbeiding av marksjiktet etter hogst)
- circle Gjødsling
- circle Sprøyting (av plantefelt for fjerning av løv og gras)
- circle Skogsbilveger og kjørespor etter skogsmaskiner (den direkte effekten av inngrepet)
- circle Andre faktorer
-
arrow_drop_down
arrow_right
Skogreising/treslagskifte
- circle Treslagsskifte (gran på Vestlandet og nord for Saltfjellet, fremmede treslag)
- circle Skogreising (aktiv gjenplanting av tidligere åpen mark)
- circle Grøfting og grøfterens (f.eks. myr og sumpskog)
- circle Andre faktorer
- circle Skogbrannslukking
-
arrow_drop_down
arrow_right
Skogsdrift, hogst og skjøtsel
-
arrow_drop_down
arrow_right
Buskap/dyrehold
- circle Tråkk
- circle Beite
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Opphørt/redusert drift
- circle Slått
- circle Beite
- circle Tråkk og motorferdsel
- circle Lyngbrenning
- circle Plukkhogst
- circle Tynning
- circle Vedhogst
- circle Styving
- circle Endret bygningstruktur (mangel på høyløer, staller, jordkjellere, rest mm.)
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Jordbruk
-
arrow_drop_down
arrow_right
Habitatpåvirkning - ikke jord- eller skogbruksaktivitet (terrestrisk)
done
-
arrow_drop_down
arrow_right
Utbygging/utvinning
done
Omfang
En ubetydelig del av populasjonen påvirkesAlvorlighetsgrad
Ubetydelig/ingen nedgang
Tidsrom
Pågående- circle Infrastruktur (veier, broer, flyplasser mm.)
- circle Industri/næringsutbygging
- circle Boligbebyggelse/boligutbygging
- circle Turisme/rekreasjon (parker, idrettsanlegg, stier/løyper mm.)
- circle Utvinning (gruvedrift og steinbrudd)
- circle Masseuttak (leire, sand og grustak)
- circle Deponering (dumping, utfyllinger og avfallsdeponier)
- circle Kraftledninger
- circle Vindkraftutbygging
- circle Rassikring
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Opphørt drift
- circle Opphør av masseuttak (leire, sand og grustak)
- circle Opphørt tråkk og motorferdsel
- circle Endring i avfallshåndtering (mangel på kompost, sagflis, slaktavfall mm.)
- circle Endret bygningstruktur
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Annen påvirkning på habitat
- circle Uttak av død ved (stående gadd og liggende læger)
- circle Vedhogst, avvirkning av spesielle type trær (gamle, hule, brannskade)
- circle Forbedret hygiene innendørs
- circle Branner
- circle Motorferdsel
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Utbygging/utvinning
done
-
arrow_drop_down
arrow_right
Habitatpåvirkning i limnisk miljø
- circle Ferskvannsakvakultur
- circle Mudring, dumping og utfyllinger i strandsonen
- circle Oppdemming/vannstandsregulering/overføring av vassdrag
- circle Vannløpsendring (flomhindring, kanalisering, utretting, moloer, terskler mm.)
- circle Gjennfylling av dammer, bekkelukking og tørrlegging
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Habitatpåvirkning i marine miljø
- circle Marin akvakultur
- circle Mudring, dumping og utfyllinger i strandsonen (inkl. moloer og havneanlegg)
- circle Åpning av innløp til poller
- circle Bunntråling
- circle Taretråling/tangskjering
- circle Petroleumsaktivitet (oljeboring, rørlegging, oppankring mm.)
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Landbruk
-
arrow_drop_down
arrow_right
Forurensing
-
arrow_drop_down
arrow_right
Terrestrisk
- circle Næringssalter og organiske næringsstoffer
- circle Biocider
- circle Uorganiske gifter (tungmetaller, arsen, fluor mm.)
- circle Organiske gifter (PAH mm.)
- circle Radioaktivitet
- circle Tilsetninger i dyrefor/medisinering
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
I vann
- circle Næringssalter og organiske næringstoffer
- circle Biocider
- circle Uorganiske gifter (tungmetaller, arsen, fluor mm.)
- circle Organiske gifter (PAH mm.)
- circle Radioaktivitet
- circle Oljeutslipp
- circle Sur nedbør
- circle Kalking
- circle Tilsetninger i dyrefor/medisinering
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Atmosfærisk
- circle Bakkenært ozon
- circle NOx-forbindelser
- circle Forsurende gasser (S-forbindelser)
- circle Ozonnedbrytende gasser (indirekte effekter av UV stråling)
- circle Utslipp av klimagasser (CO2), indirekte effekter
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Terrestrisk
-
arrow_drop_down
arrow_right
Høsting
- circle Regulert jakt, fangst eller fiske
- circle Uregulert jakt, fangst eller fiske
- circle Flora-/faunakriminalitet
- circle Sanking/høsting
- circle Indirekte via høsting av artens næring
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Tilfeldig mortalitet
-
arrow_drop_down
arrow_right
Kollisjoner
- circle Ledninger, master, byggninger
- circle Vindmøller
- circle Kjøretøy
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Bifangst
-
arrow_drop_down
arrow_right
Fiskerelatert
- circle Kroking
- circle Garnfangst
- circle Tråling
- circle Dynamitt
- circle Forgiftning
-
arrow_drop_down
arrow_right
Terrestrisk
- circle Feller, snarer, nett
- circle Skyting
- circle Forgiftning
-
arrow_drop_down
arrow_right
Fiskerelatert
-
arrow_drop_down
arrow_right
Kollisjoner
-
arrow_drop_down
arrow_right
Fremmede arter
- circle Konkurrenter
- circle Predatorer
- circle Hybridisering
- circle Patogener/parasitter
- circle Påvirker habitatet
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Påvirkning fra stedegne arter
done
-
circle
Konkurrenter
done
Omfang
Minoriteten av populasjonen påvirkes (< 50%)Alvorlighetsgrad
Langsom, men signifikant, reduksjon (< 20% over 10 år eller 3 generasjoner)
Tidsrom
Kun i fremtiden - circle Predatorer
- circle Byttedyr/næringskilde
- circle Hybridisering
- circle Patogener/parasitter
- circle Mutualisme
-
circle
Påvirker habitatet (beite tråkk mm.)
done
Omfang
En ubetydelig del av populasjonen påvirkesAlvorlighetsgrad
Ubetydelig/ingen nedgang
Tidsrom
Pågående - circle Andre
-
circle
Konkurrenter
done
-
arrow_drop_down
arrow_right
Klimatiske endringer
done
-
arrow_drop_down
arrow_right
Regionale
done
Omfang
Majoriteten av populasjonen påvirkes (50-90%)Alvorlighetsgrad
Langsom, men signifikant, reduksjon (< 20% over 10 år eller 3 generasjoner)
Tidsrom
Kun i fremtiden- circle Endringer i nedbørsmengde
- circle Temperaturendring
-
arrow_drop_down
arrow_right
Lokale
- circle Endringer i lokale lysforhold
- circle Endringer i lokale temperaturforhold
- circle Endrede lokale fuktighetsforhold
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Regionale
done
-
arrow_drop_down
arrow_right
Naturkatastrofer
- circle Tørke
- circle Stormer
- circle Oversvømmelser
- circle Ekstreme temperaturer
- circle Branner
- circle Vulkaner
- circle Ras/skred
- circle Andre
-
arrow_drop_down
arrow_right
Menneskelig forstyrrelse
- circle Rekreasjon/turisme
- circle Forskning
- circle Krig/sivil uro
- circle Transport
- circle Branner
- circle Innsamling
- circle Støy og ferdsel (forstyrrelser i hekketid mm.)
- circle Andre
- circle Andre
- circle Ukjent
- circle Påvirkning utenfor Norge
Vurderingsområde og artens utbredelse
Vurderingen gjelder for Svalbard, dvs. Spitsbergen og øyene omkring, samt Bjørnøya og Hopen slik det er definert i Svalbardtraktaten.
Regioner og havområder
En art er forekommende i et (historisk) fylke eller havområde hvis vesentlige deler av livssyklusen foregår der. Kjent forekomst betyr kjent eller sannsynlig nåværende forekomst. Antatt forekomst brukes om mulig forekomst (basert på eldre observasjoner eller biogeografiske antagelser). Antatt utdødd forekomst brukes når arten muligens har dødd ut lokalt, mens utdødd forekomst betyr at det er overveiende sannsynlighet for at arten har dødd ut i området. Marine arter regnes som forekommende i kystfylker om de opptrer innenfor norsk territorialfarvann ved fylket. Kartet viser den historiske fylkesinndelingen per 1. januar 2018.Geografisk distribusjon
- Kjent
- Antatt
- Ingen
- Antatt Utdødd
- Utdødd
Habitat
Artens habitat er dens viktigste leveområder. I vurderingene er det laget noen predefinerte habitat basert på inndeling etter Natur i Norge (NiN) systemet.
![Foto som viser Arktisk](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Fastmarkssystemer/Arktisk_steppe/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på en rekke naturtyper som forekommer i arktiske områder.
Omfatter NiN 2.0 hovedtypene T9 Mosetundra, T10 Arktisk steppe og T28 Polarørken.
![Foto som viser Fjell](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Fastmarkssystemer/Fjellhei,_leside_og_tundra/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse for områder over eller nord for tregrensa.
Omfatter NiN 2.0 hovedtypene T3 Fjellhei, leside og tundra, T7 Snøleie, T19 Oppfrysingsmark, T22 Fjellgrashei og grastundra og T26 Breforland og snøavsmeltingsområde.
![Foto som viser Berg og ur](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Fastmarkssystemer/Nakent_berg/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på områder uten jorddekke og områder under tregrensa hvor jorda er for grunn til at det kan vokse skog.
Omfatter NiN 2.0 hovedtypene T1 Nakent berg, T2 Åpen grunnlendt mark, T5 Grotte og overheng, T13 Rasmark, T14 Rabbe, T15 Fosse-eng, T16 Rasmarkhei og -eng, T17 Aktiv skredmark, T20 Isinnfrysingsmark, T25 Historisk skredmark og T27 Blokkmark.
![Foto som viser Skog](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Fastmarkssystemer/Fastmarksskogsmark/foto_408.jpg)
Skogarealer, med unntak av treplantasjer, semi-naturlig eng som er tresatt og skog som påvirkes av flom.
Ensbetydende med NiN 2.0 hovedtypen T4 Fastmarksskogsmark.
![Foto som viser Ferskvann](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Limniske_vannmasser/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på naturtyper i ferskvann.
Omfatter alle typene under NiN 2.0 hovedtypegruppene L Ferskvannsbunnsystemer og F Limniske vannmasser.
![Foto som viser Fjæresone](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Fastmarkssystemer/Strandberg/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på området mellom laveste normale fjæremål og høyeste normale flomål, eller øvre grense for regelmessig påvirkning av bølgeslag eller sjøsprøyt.
Omfatter NiN 2.0 hovedtypene T6 Strandberg og " T11 Saltanrikingsmark i fjæresonen.
![Foto som viser Flomsone](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Fastmarkssystemer/Ferskvannsdriftvoll/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på områder som jevnlig blir satt under vann ved flom, først og fremst langs større elver og langs innsjøer.
Omfatter NiN 2.0 hovedtypene T30 Flomskogsmark, T18 Åpen flomfastmark og T23 Ferskvannsdriftvoll i NiN 2.0
![Foto som viser Snø og is](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Sn%C3%B8-_og_issystemer/foto_408.jpg)
Snø- og issystemer omfatter økosystemer i og på varig snø og is, inkludert polarisen
Omfatter begge hovedtypene under NIN 2.0 hovedtypegruppe I Snø- og issystemer .
![Foto som viser Kyst](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Fastmarkssystemer/Strandeng/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på en rekke kysttilknyttede fastmarkssystemer.
Omfatter NiN 2.0 hovedtypene T8 Fuglefjell-eng og fugletopp, T12 Strandeng, T21 Sanddynemark, T24 Driftvoll og T29 Grus- og steindominert strand og strandlinje.
![Foto som viser Saltvann](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Marine_vannmasser/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på naturtyper i saltvann, inklusive brakkvann.
Omfatter alle hovedtypene under NiN 2.0 hovedtypegruppene M Saltvannsbunnsystemer og H Marine vannmasser.
![Foto som viser Semi-naturlig mark](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Fastmarkssystemer/Kystlynghei/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på åpne eller spredt tresatte fastmarkssystemer som er formet og betinget av tradisjonell hevd.
Omfatter NiN 2.0 hovedtypene T31 Boreal hei, T32 Semi-naturlig eng, T33 Semi-naturlig strandeng og T34 Kystlynghei.
![Foto som viser Sterkt endret mark](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/Fastmarkssystemer/Sterkt_endret_fastmark_med_l%C3%B8smassedekke/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på fastmarksområder med ny eller sterkt endret overflate, hvor mennesker har fjernet jorda eller forandret størsteparten av den opprinnelige landoverflata.
Omfatter NiN 2.0 hovedtypene T35 Sterkt endret fastmark med løsmassedekke, T36 Ny fastmark på tidligere våtmark og ferskvannsbunn, T37 Ny fastmark på sterkt modifiserte og syntetiske substrater, rask suksesjon, T38 Treplantasje, T39 Sterkt endret og ny fastmark i langsom suksesjon, T40 Sterkt endret fastmark med preg av semi-naturlig eng, T41 Oppdyrket mark med preg av semi-naturlig eng, T42 Sterkt endret, hyppig bearbeidet fastmark med intensivt hevdpreg, T43 Sterkt endret, varig fastmark med intensivt hevdpreg, T44 Åker og T45 Oppdyrket varig eng.
![Foto som viser Våtmark](https://data.artsdatabanken.no//Natur_i_Norge/Natursystem/Typeinndeling/V%C3%A5tmarkssystemer/foto_408.jpg)
Samlebetegnelse på myr, kilder og andre økosystmer på mer eller mindre vannmettet mark.
Omfatter alle hovedtypene under NiN 2.0 hovedtypegruppen V Våtmarkssystemer.
Detaljer
Populasjonsandel
En art er ikke nødvendigvis begrenset til norske områder. Men populasjonen i norske områder utgjør noen ganger en betydelig andel av den totale populasjonen.
Nåværende populasjonsstørrelse i vurderingsområdet utgjør:
- > 90 % av maksimum populasjonsstørrelse etter år 1900 i samme område
- > 50 % av europeisk populasjonsstørrelse
- > 50 % av global populasjonsstørrelse
Generasjonstid
Artens generasjonstid er satt til 15 år.
Generasjonstid er gjennomsnittsalder for alle reproduserende individ, dvs. foreldre til alle avkom i populasjonen. Om generasjonstiden hos en populasjon har blitt endret som følge av høsting eller lignende skal den naturlige generasjonslengden før høsting benyttes. Generasjonstid og generasjonslengde brukes synonymt.
Referanser
- Alsos, I.G., Elven, R., Brysting, A.K., Birkeland, S. & Skjetne, I. (2011). Økologiske og genetiske undersøkelser av rødlistearter på Svalbard. Rapport til Svalbards Miljøvernfond. http://www.sysselmannen.no/Svalbard-environmental-protection-fund/Resultater---rapporter/?q=alsos 45 s.
- Elvebakk, A. & Nilsen, L. (2002). Indre Wijdefjorden med sidefjordar: eit botanisk unikt steppeområde. Rapport til Sysselmannen på Svalbard utgitt av Universitetet i Tromsø 66 s.
- Elvebakk, A. & Nilsen, L. (2011). Svalbardsaltgras - Puccinellia svalbardensis - endemisk for Svalbard, men vanleg i steppeområdet ved Wijdefjorden. Blyttia 69: 173-1|83.
- Elvebakk, A., Elven, R., Spjelkavik, S., Thannheiser, D. & Schweitzer, H.-J. (1994). Botrychium boreale and Puccinellia angustata ssp. palibinii new to Svalbard. Polarflokken. 18: 133-140.
- Rønning, O.I. (1962). The Spitzbergen species of Colpodium Trin., Pleuropogon R. Br. and Puccinellia Parl. K. Norske Videns. Selsk. Skr. 1961-x
Sitering
Solstad H, Elven R, Arnesen G, Eidesen PB, Gaarder G, Hegre H, Høitomt T, Mjelde M og Pedersen O (24.11.2021). Karplanter: Vurdering av svalbardsaltgras Puccinellia svalbardensis for Svalbard. Rødlista for arter 2021. Artsdatabanken. http://www.artsdatabanken.no/lister/rodlisteforarter/2021/25793
![Logobilde for artssiden](https://design.artsdatabanken.no/list-icons/taxon-icon.png)
Utvikling
- 2021: NT nær truet
- 2015: NT nær truet
- 2010: CR kritisk truet