Behandlet i 2018 av ekspertkomite for Karplanter
Fremmed art innenfor avgrensninga som er observert og etablert i Norge. Vurdert for Fastlands-Norge med havområder.
Potensielt høy risiko PH
Arten har stort invasjonspotensiale, men ingen kjent økologisk effekt.
Økologisk effekt | 14 | 24 | 34 | 44 |
13 | 23 | 33 | 43 | |
12 | 22 | 32 | 42 | |
11 | 21 | 31 | [41] | |
Invasjonspotensial |
Kriterier som har vært utslagsgivende for risikokategorien
Invasjonspotensiale: 4A
Økologisk effekt: 1
Kategori og kriterierArten hører til artsgruppen Karplanter og er terrestrisk.
Ugrasklokke Campanula rapunculoides er en langlevd flerårig urt med frøreproduksjon, og også med sterk klonal vekst med jordstengler (nesten umulig å utrydde). Frøene spres nokså passivt fra stive stengler (ballist). Den er utbredt i store deler av Europa, men fremmed hos oss. Den er meget vanlig på kulturmark og sterkt forstyrret mark, særlig i gjengroende eng, på veikanter og i og ved hager, men går i liten grad inn i mindre påvirkete naturtyper.
Ugrasklokke er først dokumentert fra 1820-årene med de to første daterte funn i 1823 i Ak Ås og Ullensaker, men den kan ha vært i landet før 1800. Det ble gjort en lang rekke funn i 1840-årene, i Østfold (flere steder), Oslo/Akershus (mange steder), Buskerud (Kongsberg) og Vestfold (Larvik). Ingen av funnene er knyttet til steder for spesielle importer, noe som tyder på at arten er kommet enten med grasfrø (mest sannsynlig på grunn av samtidigheten) eller med mer diffuse vektorer. Arten begynte raskt å ekspandere og var allerede tidlig på 1900-tallet såpass hyppig i sentrale områder at den knapt ble samlet eller notert mer. Økningen har fortsatt fram til nå; kontrasten mellom ca. 79 forekomster anslått ut fra herbariedokumentasjonen i 1980 og 578 forekomster rapportert i Artskart for 1981-2011 sier noe om hvor lite denne nå blir samlet. Arten fyller nå sitt potensielle utbredelsesområde, og den er så vanlig at det er relativt lite rom for ytterligere fortetning. Den er funnet nord til Nord-Troms (Nordreisa), men muligens ikke med effektiv formering lengre nord enn Trøndelag.
Arten er trolig kommet inn med såfrø og med transportmidler, i litt omfang også dyrket som prydplante i hager (i fjelldalene og nordpå der den ikke allerede er et plagsomt hageugras) og forvillet derfra.
Invasjonspotensialet er stort, en kombinasjon av lang median levetid og moderat (med usikkerhet til høg) ekspansjonshastighet.
Arten vurderes til ingen kjent økologisk effekt. Den fortrenger andre karplanter der den etablerer seg, men dette skjer hovedsakelig på sterkt endret fastmark og er ikke kjent å påvirke sårbare arter. Dette plagsomme hageugraset vurderes derfor til ikke å ha noen vurdérbar effekt ute i norsk natur.
Ugrasklokke vurderes til potensielt høg økologisk risiko, men utelukkende på grunn av invasjonspotensialet. Arten går i hovedsak inn på "kunstmark" (hager, veikanter, skrotemark, byugras), men inntar også engkanter og skogkanter, hvor den neppe kommer til å gjøre særlig skade.
Estimert levetid for arten i Norge, med usikkerhet
Delkategori 4 >= 650 år
Gjennomsnittlig ekspansjonshastighet, med usikkerhet
Delkategori 3 160 - 499 m/år ⇑
Andel av forekomstarealet til minst én naturtype som vil være kolonisert etter 50 år, med usikkerhet
Delkategori 1 < 5%
Kan arten påvirke truede arter eller nøkkelarter innen 50 år, med usikkerhet.
Delkategori 1 Ingen kjent effekt
Kan arten påvirke øvrige stedegne arter innen 50 år, med usikkerhet
Delkategori 1 Ingen kjent effekt
Andel av naturtypeareal som gjennomgår tilstandsendring innen 50 år, med usikkerhet
Delkategori 1 = 0%
Andel av naturtypeareal som gjennomgår tilstandsendring innen 50 år, med usikkerhet
Delkategori 1 < 5%
Delkategori 1 Ingen kjent effekt
Delkategori 1 Ingen kjent effekt
Delkategori for invasjonspotensial påvirkes ikke av klimaendringer.
Delkategori for økologisk effekt påvirkes ikke av klimaendringer.
Kjent | Mørketall (faktor) | Estimert totaltall (kjent * mørketall) | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Lavt anslag | Beste anslag | Høyt anslag | Lavt anslag | Beste anslag | Høyt anslag | |||
Bestandsstørrelse | 1 | |||||||
Forekomstareal (km2) | 3888 | 2 | 4 | 6 | 7776 | 15552 | 23328 | |
Utbredelsesområde (km2) | 300000 |
Lavt anslag | Beste anslag | Høyt anslag | |
---|---|---|---|
Potensielt forekomstareal (km²) | 11000 | 23000 | 35000 |
Fylke | Kjent | Antatt | Potensiell | |
---|---|---|---|---|
Øs | Østfold | ✘ | ✘ | |
OsA | Oslo og Akershus | ✘ | ✘ | |
He | Hedmark | ✘ | ✘ | |
Op | Oppland | ✘ | ✘ | |
Bu | Buskerud | ✘ | ✘ | |
Ve | Vestfold | ✘ | ✘ | |
Te | Telemark | ✘ | ✘ | |
Aa | Aust-Agder | ✘ | ✘ | |
Va | Vest-Agder | ✘ | ✘ | |
Ro | Rogaland | ✘ | ✘ | |
Ho | Hordaland | ✘ | ✘ | |
Sf | Sogn og Fjordane | ✘ | ✘ | |
Mr | Møre og Romsdal | ✘ | ✘ | |
St | Sør-Trøndelag | ✘ | ✘ | |
Nt | Nord-Trøndelag | ✘ | ✘ | |
No | Nordland | ✘ | ✘ | |
Tr | Troms | ✘ | ✘ | |
Fi | Finnmark | |||
Sv | Svalbard med sjøområder | |||
Jm | Jan Mayen |
Ugrasklokke er først dokumentert fra 1820-årene med de to første daterte funn i 1823 i Ak Ås og Ullensaker, men den kan ha vært i landet før 1800. Det ble gjort en lang rekke funn i 1840-årene, i Østfold (flere steder), Oslo/Akershus (mange steder), Buskerud (Kongsberg) og Vestfold (Larvik). Ingen av funnene er knyttet til steder for spesielle importer, noe som tyder på at arten er kommet enten med grasfrø (mest sannsynlig på grunn av samtidigheten) eller med mer diffuse vektorer. Arten begynte raskt å ekspandere og var allerede tidlig på 1900-tallet såpass hyppig i sentrale områder at den knapt ble samlet eller notert mer. Økningen har fortsatt fram til nå; kontrasten mellom ca. 79 forekomster anslått ut fra herbariedokumentasjonen i 1980 og 578 forekomster rapportert i Artskart for 1981-2011 sier noe om hvor lite denne nå blir samlet. Arten fyller nå sitt potensielle utbredelsesområde, og den er så vanlig at det er relativt lite rom for ytterligere fortetning. Den er funnet nord til Nord-Troms (Nordreisa), men muligens ikke med effektiv formering lengre nord enn Trøndelag.
Fra | Til og med | Sted | Antall individ | Forekomstareal km² |
Utbredelsesområde km² |
Kommentar | Fylker |
---|---|---|---|---|---|---|---|
1821 | 1840 | Ak Ås 1823, Ullensaker 1823; Vf Hof: Eidsfoss 1830 |
12
( 12 * 1) |
OsA,Ve | |||
1841 | 1860 | Øf Halden; Ak Ås |
8
( 8 * 1) |
Øs,OsA | |||
1861 | 1880 |
72
( 72 * 1) |
OsA,He,Op,Bu,Te,Aa,Va,Ho,Mr | ||||
1881 | 1900 |
136
( 136 * 1) |
OsA,Op,Bu,Ve,Te,Aa,Va,Ro,Ho,Nt | ||||
1901 | 1920 |
212
( 212 * 1) |
Øs,OsA,Op,Bu,Ve,Te,Aa,Va,Ro,Ho,Sf,St | ||||
1921 | 1940 |
372
( 372 * 1) |
Øs,OsA,He,Op,Bu,Ve,Te,Aa,Va,Ro,Ho,Sf,St | ||||
1941 | 1960 |
652
( 652 * 1) |
Øs,OsA,He,Op,Bu,Ve,Te,Aa,Va,Ro,Ho,Sf,Mr,St,Nt,No,Tr | ||||
1961 | 1980 |
660
( 660 * 1) |
Øs,OsA,He,Op,Bu,Ve,Te,Aa,Va,Ro,Ho,Sf,Mr,St,Nt,No | ||||
1981 | 2000 |
952
( 952 * 1) |
Øs,OsA,He,Op,Bu,Ve,Te,Aa,Va,Ro,Ho,Sf,Mr,St,Nt,No | ||||
2001 | 2016 |
892
( 892 * 1) |
Øs,OsA,He,Op,Bu,Ve,Te,Aa,Va,Ro,Ho,Sf,Mr,St,Nt,No,Tr | ||||
1823 | 2016 |
3888
( 3888 * 1) |
Øs,OsA,He,Op,Bu,Ve,Te,Aa,Va,Ro,Ho,Sf,Mr,St,Nt,No,Tr |
Ikke-forplantningsdyktige individ | Forplantningsdyktige individ | Levedyktig avkom | Bestand | |||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
År | Sted | År | Sted | År | Sted | År | Sted | |
Innendørs | ||||||||
Produksjonsareal (utendørs) | ||||||||
Norsk natur | 1823 | Ak Ullensaker og Ås |
Navn | Kategori | Tidshorisont | Kolonisert areal (%) | Tydelig tilstandsendring | Tydelig påvirka areal (%) |
---|
Kode | Navn | Dominans skog | Tidshorisont | Kolonisert areal (%) | Tydelig tilstandsendring | Tydelig påvirka areal (%) |
---|---|---|---|---|---|---|
T4 | Fastmarksskogsmark |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T32 | Semi-naturlig eng |
|
0.0-1.9 |
|
0.1-1.9 | |
T35 | Sterkt endret fastmark med løsmassedekke |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T37 | Ny fastmark på sterkt modifiserte og syntetiske substrater, rask suksesjon |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T39 | Sterkt endret og ny fastmark i langsom suksesjon |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T40 | Sterkt endret fastmark med preg av semi-naturlig eng |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T41 | Oppdyrket mark med preg av semi-naturlig eng |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T42 | Sterkt endret, hyppig bearbeidet fastmark med intensivt hevdpreg |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T43 | Sterkt endret, varig fastmark med intensivt hevdpreg |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 |
Kategori | Introduksjon til eller spredning i norsk natur | Hyppighet | Abundans | Tidspunkt | Utdypende informasjon |
---|---|---|---|---|---|
av frø | Introduksjon | Flere ganger pr. 10. år | Ukjent | Kun historisk | |
med kjøretøy (biler, tog) | Introduksjon | Flere ganger pr. 10. år | Ukjent | Pågående | |
med ballastvann/sand | Introduksjon | Sjeldnere enn hvert 10. år | Ukjent | Kun historisk | |
med kjøretøy (biler, tog) | Spredning | Tallrike ganger pr. år | Ukjent | Pågående | |
av habitatmateriale, jord o.l. | Spredning | Tallrike ganger pr. år | Ukjent | Pågående | |
egenspredning | Spredning | Tallrike ganger pr. år | Ukjent | Pågående | |
fra hager/hagebruk | Introduksjon | Sjeldnere enn hvert 10. år | Ukjent | Pågående | Vi antar at forvillingen fra hager er bygd på planter tatt inn i hager fra naturen, ikke planter solgt gjennom gartnerier/planteutsalg, dvs. ikke importerte planter. |
Elven R, Hegre H, Solstad H, Pedersen O, Pedersen PA, Åsen PA og Vandvik V (2018, 5. juni). Campanula rapunculoides, vurdering av økologisk risiko. Fremmedartslista 2018. Artsdatabanken. Hentet (2024, 1. September) fra http://www.artsdatabanken.no/Fab2018/N/631