Behandlet i 2018 av ekspertkomite for Karplanter
Fremmed art innenfor avgrensninga som er observert og etablert i Norge. Vurdert for Fastlands-Norge med havområder.
Høy risiko HI
Arten har moderat invasjonspotensiale, og middels økologisk effekt.
Med usikkerhet: HI (SE)
Geografisk variasjon i risiko.
Økologisk effekt | 14 | 24 | 34 | 44 |
13 | 23 | [33] | (43) | |
12 | 22 | 32 | 42 | |
11 | 21 | 31 | 41 | |
Invasjonspotensial |
Kriterier som har vært utslagsgivende for risikokategorien
Invasjonspotensiale: 3A , med usikkerhet opp.
Økologisk effekt: 3DF
Kategori og kriterierArten hører til artsgruppen Karplanter og er terrestrisk.
Romhegg Prunus serotina er et tre fra østlige Nord-Amerika og fjellområder sørover til Guatemala i Mellom-Amerika. Det finnes flere underarter og varieteter. Under sine hjemlige forhold kan romhegg bli opp til 40 m høg mens den i Europa stort sett ikke når over 20 m. Den har frøformering og setter godt med saftige steinfrukter.
De to artene P. maackii og P. serotina (romhegg) ligner noe på hverandre og kan være forvekslet. Østover i Fennoskandia er det P. maackii som er den den hyppigst dyrkete og mest hardføre mens P. serotina er mye mindre dyrket og bare hardfør i sør (se Hämet-Ahti et al. 1992). I Sverige dyrkes og forvilles begge, men mest P. serotina (se GBIF). I Danmark er bare P. serotina registrert som forvillet, og som svært hyppig (Hartvig 2015). P.A. Pedersen (pers. medd.) opplyser at det er P. maackii som markedsføres i Norge i dag mens P. serotina ikke har vært markedsført på lang tid.
Romhegg har foreløpig ikke mange kjente forekomster her i landet. Arten ble først funnet forvillet i VA Kristiansand i 1980 etterfulgt av flere forekomster i området. Den er funnet gjentatte ganger i Øf Sarpsborg på tømmer- og flisdeponi, og er også belagt med enkeltfunn i Ak Asker og Ås, Bu Hurum (flisfylling) og Ro Stavanger. Ut fra erfaringene fra andre europeiske land, spesielt fra Tyskland og Danmark (se Hartvig 2015), forventer vi rask og sterk ekspansjon i Norge.
Romhegg ble visstnok først brakt til Europa til Paris rundt 1630, hvor den ble dyrket som prydtre i parker og hager (Starfinger 2010). Sent på 1800-tallet ble den testet ut til tømmerproduksjon uten særlig suksess. Den må ha vært dyrket i Norge i tidligere tider, ut fra et visst antall funn av forvillete planter, men er i de senere årene erstattet av slektningen P. maackii som er arten som nå er i handelen og som brukes mye i offentlige anlegg og langs veier. Denne arten er ennå ikke registrert forvillet, men mengder av frøplanter er sett nær anlegg i Oslo (R. Elven observ.).
Romhegg formerer seg seksuelt med frø og har dessuten klonal vekst med rotskudd. Under gode lysforhold produserer den rikelig med saftige steinfrukter som spres med både fugl og pattedyr, potensielt over lange avstander (km).
Romhegg har per dags dato en begrenset (med usikkerhet til moderat) ekspansjonshastighet, men lang estimert median levealder (med usikkerhet til moderat). Dette gir et moderat (med usikkerhet til stort) invasjonspotensial.
Romhegg vurderes å ha middels negativ økologisk effekt, av minst to årsaker: (1) På 1900-tallet ble arten plantet mye som vindskjerm, og delvis også som jordforbedrer, men det har vist seg at avfallet fra den reduserer både næringstilgang og jord-pH. Arten kan også potensielt ha allelopatiske effekter på andre arter (se Starfinger 2010, Schrader & Starfinger 2009). (2) Romhegg er i hovedsak en surbunnsplante og har potensial for å etablere seg i både barskog og f. eks. kystlynghei i landet. Arten har spredt seg voldsomt i Danmark og er regnet som en av de verste invaderende arter i Danmark (Hartvig 2015). Den fortrenger andre arter og rapporteres som et problem blant annet i hei på Jylland i Danmark. Vi antar derfor at den i fremtiden kan bli et problem for eksempel i kystlynghei.
Arten er vektor for en østasiatisk fruktflue, flekkvingefruktflue Drosophila suzukii, som forårsaker store skader på frukttrær i Europa. Sammenkoblingen av en amerikansk hegg og en asiatisk bananflue har ført til at et svært invasivt tre i Europa har blitt et nytt og viktig reservoar for en annen skadelig fremmed art (se Poyet et al. 2014). Fruktflue-arten finnes i Artsnavnebasen, men ble ikke vurdert ved forrige vurderingsrunde i 2012. Vi tar ikke inn denne effekten i risikovurderingen, spesielt fordi fruktflue-arten ikke er risikovurdert.
De mulige økologiske problemene knyttet til romhegg gjelder framtidig utvikling. Dagens sparsomme forekomster gir ingen økologiske effekter som passerer noen terskelverdier i kriteriene.
Romhegg vurderes til høg økologisk risiko, med usikkerhet til svært høg risiko, på grunn av at vi, basert på data fra Danmark og ellers i Nord-Europa, antar at den kan komme til å fortrenge andre plantearter i for eksempel den rødlistete naturtypen kystlynghei og at den kan komme til å fortrenge prioriterte (og andre) plantearter generelt i fastmarksskog.
Arten står på 'verstinglisten' til DAISIE over de 100 mest invasive artene i Europa, en liste som inkluderer alle organismegrupper. Det er å forvente at denne arten kommer til å vise en sterk og rask økning i forekomster i tiden som kommer dersom det ikke iverksettes tiltak for å redusere spredningen. Vi har i Norge sjansen til å være i forkant når det gjelder denne arten på bakgrunn av den kunnskapen man har om arten ellers i Europa. Det hjelper at arten ikke lenger synes å være i handelen hos oss.
Estimert levetid for arten i Norge, med usikkerhet
Delkategori 3 60 - 649 år ⇑
Gjennomsnittlig ekspansjonshastighet, med usikkerhet
Delkategori 2 50 - 159 m/år ⇑
Andel av forekomstarealet til minst én naturtype som vil være kolonisert etter 50 år, med usikkerhet
Delkategori 1 < 5%
Kan arten påvirke truede arter eller nøkkelarter innen 50 år, med usikkerhet.
Delkategori 3 Middels effekt
Kan arten påvirke øvrige stedegne arter innen 50 år, med usikkerhet
Delkategori 1 Ingen kjent effekt
Artene i naturtypen | Blir trua arter eller nøkkelarter i naturtypen påvirket | Effekt | Lokal skala | Type interaksjon | Distanseeffekt | Dokumentert | Gjelder dokumentasjonen norske forhold | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
T4 | Ja | Svak | Nei | Konkurranse om plass | Nei | Nei | ||
T4 | Nei | Svak | Nei | Allelopati | Nei | Nei |
Andel av naturtypeareal som gjennomgår tilstandsendring innen 50 år, med usikkerhet
Delkategori 3 ≥ 2%
Andel av naturtypeareal som gjennomgår tilstandsendring innen 50 år, med usikkerhet
Delkategori 1 < 5%
Delkategori 1 Ingen kjent effekt
Delkategori 1 Ingen kjent effekt
Delkategori for invasjonspotensial påvirkes ikke av klimaendringer.
Delkategori for økologisk effekt påvirkes ikke av klimaendringer.
Kjent | Mørketall (faktor) | Estimert totaltall (kjent * mørketall) | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Lavt anslag | Beste anslag | Høyt anslag | Lavt anslag | Beste anslag | Høyt anslag | |||
Bestandsstørrelse | 0 | 1 | ||||||
Forekomstareal (km2) | 40 | 5 | 15 | 25 | 200 | 600 | 1000 | |
Utbredelsesområde (km2) | 28400 |
Lavt anslag | Beste anslag | Høyt anslag | |
---|---|---|---|
Potensielt forekomstareal (km²) | 1000 | 3000 | 5000 |
Fylke | Kjent | Antatt | Potensiell | |
---|---|---|---|---|
Øs | Østfold | ✘ | ✘ | |
OsA | Oslo og Akershus | ✘ | ✘ | |
He | Hedmark | |||
Op | Oppland | |||
Bu | Buskerud | ✘ | ✘ | |
Ve | Vestfold | ✘ | ||
Te | Telemark | ✘ | ||
Aa | Aust-Agder | ✘ | ||
Va | Vest-Agder | ✘ | ✘ | |
Ro | Rogaland | ✘ | ✘ | |
Ho | Hordaland | ✘ | ||
Sf | Sogn og Fjordane | ✘ | ||
Mr | Møre og Romsdal | |||
St | Sør-Trøndelag | |||
Nt | Nord-Trøndelag | |||
No | Nordland | |||
Tr | Troms | |||
Fi | Finnmark | |||
Sv | Svalbard med sjøområder | |||
Jm | Jan Mayen |
Romhegg har foreløpig ikke mange kjente forekomster her i landet. Arten ble først funnet forvillet i VA Kristiansand i 1980 etterfulgt av flere forekomster i området. Den er funnet gjentatte ganger i Øf Sarpsborg på tømmer- og flisdeponi, og er også belagt med enkeltfunn i Ak Asker og Ås, Bu Hurum (flisfylling) og Ro Stavanger. Ut fra erfaringene fra andre europeiske land, spesielt fra Tyskland og Danmark (se Hartvig 2015), forventer vi rask og sterk ekspansjon i Norge.
Fra | Til og med | Sted | Antall individ | Forekomstareal km² |
Utbredelsesområde km² |
Kommentar | Fylker |
---|---|---|---|---|---|---|---|
1961 | 1980 | VA Kristiansand; "Sørens bakke" og Baneheia 1980 |
8
( 8 * 1) |
Va | |||
1981 | 2000 | Øf Sarpsborg: Opsund (tømmerdeponi) 2000, VA Kristiansand: flere steder 1981 1982 1992 1999 |
16
( 16 * 1) |
Øs,Va | |||
2001 | 2016 | Øf Sarpsborg (tømmerdeponi); Ak Ås og Asker; Bu Hurum: Tofte (tømmerdeponi); VA Kristiansand; Ro Stavanger |
28
( 28 * 1) |
Øs,OsA,Bu,Va,Ro | |||
1980 | 2016 |
40
( 40 * 1) |
Øs,OsA,Bu,Va,Ro |
Ikke-forplantningsdyktige individ | Forplantningsdyktige individ | Levedyktig avkom | Bestand | |||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
År | Sted | År | Sted | År | Sted | År | Sted | |
Innendørs | ||||||||
Produksjonsareal (utendørs) | ||||||||
Norsk natur | 1980 | VA: Kristiansand: "Sørens bakke" og under Baneheia |
Navn | Kategori | Tidshorisont | Kolonisert areal (%) | Tydelig tilstandsendring | Tydelig påvirka areal (%) | |
---|---|---|---|---|---|---|
Kystlynghei | EN | fremtidig | 2.0-4.9 |
|
2.0-4.9 |
Kode | Navn | Dominans skog | Tidshorisont | Kolonisert areal (%) | Tydelig tilstandsendring | Tydelig påvirka areal (%) |
---|---|---|---|---|---|---|
T4 | Fastmarksskogsmark |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T35 | Sterkt endret fastmark med løsmassedekke |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T37-C-3 | avfallsdeponi o.l. |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T37-C-3 | avfallsdeponi o.l. |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T4 | Fastmarksskogsmark |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T35 | Sterkt endret fastmark med løsmassedekke |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T37 | Ny fastmark på sterkt modifiserte og syntetiske substrater, rask suksesjon |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T40 | Sterkt endret fastmark med preg av semi-naturlig eng |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T43 | Sterkt endret, varig fastmark med intensivt hevdpreg |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 |
Kategori | Introduksjon til eller spredning i norsk natur | Hyppighet | Abundans | Tidspunkt | Utdypende informasjon |
---|---|---|---|---|---|
til gartneri, planteskoler, hagesentre, blomsterbuttikker o.l. | Tallrike ganger pr. år | Ukjent | Opphørt, men kan inntreffe igjen |
Kategori | Introduksjon til eller spredning i norsk natur | Hyppighet | Abundans | Tidspunkt | Utdypende informasjon |
---|---|---|---|---|---|
fra grøntanlegg | Introduksjon | Flere ganger pr. 10. år | Ukjent | Pågående | |
egenspredning | Spredning | Ukjent | Ukjent | Pågående | |
fra hager/hagebruk | Introduksjon | Flere ganger pr. 10. år | Ukjent | Pågående |
Elven R, Hegre H, Solstad H, Pedersen O, Pedersen PA, Åsen PA og Vandvik V (2018, 5. juni). Prunus serotina, vurdering av økologisk risiko. Fremmedartslista 2018. Artsdatabanken. Hentet (2024, 26. August) fra http://www.artsdatabanken.no/fab2018/N/2388