Behandlet i 2018 av ekspertkomite for Karplanter
Fremmed art innenfor avgrensninga som er observert og etablert i Norge. Vurdert for Fastlands-Norge med havområder.
Lav risiko LO
Arten har moderat invasjonspotensiale, og liten økologisk effekt.
Med usikkerhet: LO (HI)
Geografisk variasjon i risiko.
Økologisk effekt | 14 | 24 | 34 | 44 |
13 | 23 | 33 | 43 | |
12 | 22 | [32] | (42) | |
11 | 21 | (31) | 41 | |
Invasjonspotensial |
Kriterier som har vært utslagsgivende for risikokategorien
Invasjonspotensiale: 3AB , med usikkerhet opp.
Økologisk effekt: 2E , med usikkerhet ned.
Kategori og kriterierArten hører til artsgruppen Karplanter og er terrestrisk.
Flikbjørnebær Rubus laciniatus er en busk i "bjørnebærgruppa". Den har aseksuell frøformering (agamospermi/apomiksis s.str.), og de saftige fruktene spres med fugl. Den er nokså ny som pryd- og bærbusk i Norge og er en kulturplante som trolig er utviklet fra den mellomeuropeiske Rubus vulgaris.
Første funn i norsk natur var i 1952 (Ak Bærum). Det skulle gå over 30 år før neste funn i Øf Fredrikstad: Øra 1989 og Ro Stavanger: Stokkavatnet 1989. Sistnevnte sted ga grunnlag for første antatte effektive etablering i 2001 ("Forvillet i skogkant, et par bestander langs tursti"). Det har det siste drøye tiåret tilkommet stadig nye funn; arten virker å være i jevn økning og spredning.
Arten spres fra beplantninger med fuglespredte frukter. Det er mulig alle funn skyldes separate introduksjoner til norsk natur. Det er i så fall trolig bare spørsmål om tid før den kan være i gang med egenspredning fra etablerte forekomster.
Invasjonspotensialet er moderat, med usikkerhet opp til stor, en kombinasjon av moderat median levetid (med usikkerhet til lang) og moderat ekspansjonshastighet (med usikkerhet til stor). Arten er funnet med nærmere 50 forekomster i 9 fylker og anses dermed som nokså trygg i Norge. I tillegg gir både kjøring av script og anslått økning i forekomstareal siste år et skår på 3-4 på B-kriteriet. Dette er en trygg art i Norge som ser ut til å være i jevn økning.
Arten vurderes å ha en liten økologisk effekt, med usikkerhet ned til ingen kjent effekt. Arten forekommer typisk i krattskog, skogkanter og veikanter, og det er også dokumentert én forekomst i eikeskog. Det er foreløpig ikke påvist noen negative økologiske effekter i norsk natur, men vi må ta et forbehold om at dette kan komme til å inntreffe etter hvert som arten sprer seg ytterligere. Hos USDA Forest Service har den ved et tilfelle fått den noe tvilsomme hedersbetegnelsen "Weed of the Week", hvor den ble angitt som en aggressiv busk som tar stor plass og som dermed antas å kunne fortrenge naturlig vegetasjon. Det ser ut til at den er noe lyskrevende da det angis at den vil skygges ut i skog. Den kan derfor først og fremst bli et problem i kratt- og kantvegetasjon.
Kombinasjonen av et moderat invasjonspotensial og en mulig negativ økologisk effekt basert på informasjon fra USA gjør at flikbjørnebær vurderes til lav økologisk risiko, men med en usikkerhet oppover til både potensielt høy og til høy risiko. Den angitte negative økologiske effekten angitt fra USA kommer ikke nødvendigvis til å inntreffe hos oss og er derfor lagt inn som usikker.
Estimert levetid for arten i Norge, med usikkerhet
Delkategori 3 60 - 649 år
Gjennomsnittlig ekspansjonshastighet, med usikkerhet
Delkategori 3 160 - 499 m/år ⇑
Andel av forekomstarealet til minst én naturtype som vil være kolonisert etter 50 år, med usikkerhet
Delkategori 1 < 5%
Kan arten påvirke truede arter eller nøkkelarter innen 50 år, med usikkerhet.
Delkategori 1 Ingen kjent effekt
Kan arten påvirke øvrige stedegne arter innen 50 år, med usikkerhet
Delkategori 2 Liten effekt ⇓
Artene i naturtypen | Blir trua arter eller nøkkelarter i naturtypen påvirket | Effekt | Lokal skala | Type interaksjon | Distanseeffekt | Dokumentert | Gjelder dokumentasjonen norske forhold | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
T4 | Nei | Moderat | Nei | Konkurranse om plass | Nei | Nei |
Andel av naturtypeareal som gjennomgår tilstandsendring innen 50 år, med usikkerhet
Delkategori 1 = 0%
Andel av naturtypeareal som gjennomgår tilstandsendring innen 50 år, med usikkerhet
Delkategori 1 < 5%
Delkategori 1 Ingen kjent effekt
Delkategori 1 Ingen kjent effekt
Delkategori for invasjonspotensial påvirkes ikke av klimaendringer.
Delkategori for økologisk effekt påvirkes ikke av klimaendringer.
Kjent | Mørketall (faktor) | Estimert totaltall (kjent * mørketall) | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Lavt anslag | Beste anslag | Høyt anslag | Lavt anslag | Beste anslag | Høyt anslag | |||
Bestandsstørrelse | ||||||||
Forekomstareal (km2) | 160 | 2 | 5 | 8 | 320 | 800 | 1280 | |
Utbredelsesområde (km2) | 91500 |
Lavt anslag | Beste anslag | Høyt anslag | |
---|---|---|---|
Potensielt forekomstareal (km²) | 640 | 1600 | 2560 |
Fylke | Kjent | Antatt | Potensiell | |
---|---|---|---|---|
Øs | Østfold | ✘ | ✘ | |
OsA | Oslo og Akershus | ✘ | ✘ | |
He | Hedmark | |||
Op | Oppland | |||
Bu | Buskerud | ✘ | ✘ | |
Ve | Vestfold | ✘ | ✘ | |
Te | Telemark | ✘ | ✘ | |
Aa | Aust-Agder | ✘ | ✘ | |
Va | Vest-Agder | ✘ | ✘ | |
Ro | Rogaland | ✘ | ✘ | |
Ho | Hordaland | ✘ | ✘ | |
Sf | Sogn og Fjordane | ✘ | ✘ | |
Mr | Møre og Romsdal | ✘ | ✘ | |
St | Sør-Trøndelag | ✘ | ||
Nt | Nord-Trøndelag | ✘ | ||
No | Nordland | |||
Tr | Troms | |||
Fi | Finnmark | |||
Sv | Svalbard med sjøområder | |||
Jm | Jan Mayen |
Første funn i norsk natur var i 1952 (Ak Bærum). Det skulle gå over 30 år før neste funn i Øf Fredrikstad: Øra 1989 og Ro Stavanger: Stokkavatnet 1989. Sistnevnte sted ga grunnlag for første antatte effektive etablering i 2001 ("Forvillet i skogkant, et par bestander langs tursti"). Det har det siste drøye tiåret tilkommet stadig nye funn; arten virker å være i jevn økning og spredning.
Fra | Til og med | Sted | Antall individ | Forekomstareal km² |
Utbredelsesområde km² |
Kommentar | Fylker |
---|---|---|---|---|---|---|---|
1941 | 1960 | Ak Bærum: Furuset 1952 1954 |
4
( 4 * 1) |
OsA | |||
1981 | 2000 |
24
( 24 * 1) |
Øs,Va,Ro,Mr | ||||
2001 | 2016 |
152
( 152 * 1) |
Øs,OsA,Bu,Ve,Te,Aa,Va,Ro | ||||
1952 | 2016 |
168
( 168 * 1) |
Øs,OsA,Bu,Ve,Te,Aa,Va,Ro,Mr |
Ikke-forplantningsdyktige individ | Forplantningsdyktige individ | Levedyktig avkom | Bestand | |||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
År | Sted | År | Sted | År | Sted | År | Sted | |
Innendørs | ||||||||
Produksjonsareal (utendørs) | 1928 | Ak Asker | ||||||
Norsk natur | 1952 | Ak Bærum: Solheia |
Navn | Kategori | Tidshorisont | Kolonisert areal (%) | Tydelig tilstandsendring | Tydelig påvirka areal (%) |
---|
Kode | Navn | Dominans skog | Tidshorisont | Kolonisert areal (%) | Tydelig tilstandsendring | Tydelig påvirka areal (%) |
---|---|---|---|---|---|---|
T4 | Fastmarksskogsmark |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T6 | Strandberg |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T35 | Sterkt endret fastmark med løsmassedekke |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T42 | Sterkt endret, hyppig bearbeidet fastmark med intensivt hevdpreg |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T37-C-3 | avfallsdeponi o.l. |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 |
Kategori | Introduksjon til eller spredning i norsk natur | Hyppighet | Abundans | Tidspunkt | Utdypende informasjon |
---|---|---|---|---|---|
til gartneri, planteskoler, hagesentre, blomsterbuttikker o.l. | Tallrike ganger pr. år | Ukjent | Pågående |
Kategori | Introduksjon til eller spredning i norsk natur | Hyppighet | Abundans | Tidspunkt | Utdypende informasjon |
---|---|---|---|---|---|
fra hager/hagebruk | Introduksjon | Tallrike ganger pr. år | Ukjent | Pågående | |
fra grøntanlegg | Introduksjon | Tallrike ganger pr. år | Ukjent | Pågående |
Elven R, Hegre H, Solstad H, Pedersen O, Pedersen PA, Åsen PA og Vandvik V (2018, 5. juni). Rubus laciniatus, vurdering av økologisk risiko. Fremmedartslista 2018. Artsdatabanken. Hentet (2024, 8. September) fra http://www.artsdatabanken.no/fab2018/N/1956