Behandlet i 2018 av ekspertkomite for Karplanter
Fremmed art innenfor avgrensninga som er observert og etablert i Norge. Vurdert for Fastlands-Norge med havområder.
Lav risiko LO
Arten har moderat invasjonspotensiale, og ingen kjent økologisk effekt.
Geografisk variasjon i risiko.
Økologisk effekt | 14 | 24 | 34 | 44 |
13 | 23 | 33 | 43 | |
12 | 22 | 32 | 42 | |
11 | 21 | [31] | 41 | |
Invasjonspotensial |
Kriterier som har vært utslagsgivende for risikokategorien
Invasjonspotensiale: 3B
Økologisk effekt: 1
Kategori og kriterierArten hører til artsgruppen Karplanter og er terrestrisk.
Begersøtvier Solanum physalifolium er en ettårig urt fra varmtempererte områder i Argentina, Bolivia og Chile. Den frøreproduserer, og de saftige fruktene (bær) spres med pattedyr og fugl. Arten er naturalisert i Australia, New Zealand, Europa, Canada og USA. I de amerikanske delstatene Kansas og Michigan vurderes arten som et skadelig ugress.
Begersøtvier ble først funnet i Bu Hurum: Tofte, på bark- og flisfyllinger ved Södra Cells cellulosefabrikk 2003 (og 2006) og i Øf Råde: Lundeby gård i rødbetåker eller potetåker (2003, 2006 og 2008), og i Vf Larvik: Bakke, åkerkant 2010 og Tjøme: Hvasser, Lia gård i potet-, løk- og/eller aspargesåker (2005 med titusenvis av individer, 2006, 2007 og 2008), ved Hvasser kirke, langs alle åkerkanter 2005, langs veien 2016 og Sønsterud gård (trolig Sønstegård) i potetåker 2008. Lokalitetene på Hvasser er innenfor et lite område. Arten synes å være i rask etablering i Norge. Førstefunn og opphav til de norske forekomstene er diskutert hos Often & Hammeraas (2009) og Grøstad et al. (2015).
Hybriden mellom potet og begersøtvier er også funnet ved Lia gård på Tjøme både i 2005 og 2006.
Arten er trolig kommet inn i landet som forurensning ned grønnsakfrø og med tømmer.
Begersøtvier har et moderat invasjonspotensial, som kombinasjon av (foreløpig) begrenset median levetid og moderat ekspansjonshastighet. Arten er nylig kommet inn i landet, så det må tas høyde for at både levetiden og ekspansjonshastigheten er vanskelig å estimere på grunn av lite data. Arten synes å være i rask etablering i Norge, så det kan være at vårt estimat er for lågt.
Begersøtvier har ingen kjent negativ økologisk effekt. Den er trolig sterkt knyttet til jordbruksområder og industritomter, og kommer derfor trolig ikke til å ha noen effekt på mindre endrete norske naturtyper. Den hybridiserer riktignok med svartsøtvier Solanum nigrum som formelt regnes som en hjemlig art fordi den har vært i landet (som ugras) før år 1800, men hybriden oppgis å være steril (Stace et al. 2015 med referanser).
Begersøtvier vurderes til låg økologisk risiko, som en kombinasjon av et moderat invasjonspotensial og ingen kjent økologisk effekt.
Estimert levetid for arten i Norge, med usikkerhet
Delkategori 2 10 - 59 år
Gjennomsnittlig ekspansjonshastighet, med usikkerhet
Delkategori 3 160 - 499 m/år
Andel av forekomstarealet til minst én naturtype som vil være kolonisert etter 50 år, med usikkerhet
Delkategori 1 < 5%
Kan arten påvirke truede arter eller nøkkelarter innen 50 år, med usikkerhet.
Delkategori 1 Ingen kjent effekt
Kan arten påvirke øvrige stedegne arter innen 50 år, med usikkerhet
Delkategori 1 Ingen kjent effekt
Andel av naturtypeareal som gjennomgår tilstandsendring innen 50 år, med usikkerhet
Delkategori 1 = 0%
Andel av naturtypeareal som gjennomgår tilstandsendring innen 50 år, med usikkerhet
Delkategori 1 < 5%
Delkategori 1 Ingen kjent effekt
Delkategori 1 Ingen kjent effekt
Delkategori for invasjonspotensial påvirkes ikke av klimaendringer.
Delkategori for økologisk effekt påvirkes ikke av klimaendringer.
Kjent | Mørketall (faktor) | Estimert totaltall (kjent * mørketall) | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Lavt anslag | Beste anslag | Høyt anslag | Lavt anslag | Beste anslag | Høyt anslag | |||
Bestandsstørrelse | ||||||||
Forekomstareal (km2) | 24 | 3 | 5 | 8 | 72 | 120 | 192 | |
Utbredelsesområde (km2) | 1400 |
Lavt anslag | Beste anslag | Høyt anslag | |
---|---|---|---|
Potensielt forekomstareal (km²) | 216 | 360 | 576 |
Fylke | Kjent | Antatt | Potensiell | |
---|---|---|---|---|
Øs | Østfold | ✘ | ✘ | |
OsA | Oslo og Akershus | ✘ | ||
He | Hedmark | |||
Op | Oppland | |||
Bu | Buskerud | ✘ | ✘ | |
Ve | Vestfold | ✘ | ✘ | |
Te | Telemark | |||
Aa | Aust-Agder | |||
Va | Vest-Agder | |||
Ro | Rogaland | |||
Ho | Hordaland | |||
Sf | Sogn og Fjordane | |||
Mr | Møre og Romsdal | |||
St | Sør-Trøndelag | |||
Nt | Nord-Trøndelag | |||
No | Nordland | |||
Tr | Troms | |||
Fi | Finnmark | |||
Sv | Svalbard med sjøområder | |||
Jm | Jan Mayen |
Begersøtvier ble først funnet i Bu Hurum: Tofte, på bark- og flisfyllinger ved Södra Cells cellulosefabrikk 2003 (og 2006) og i Øf Råde: Lundeby gård i rødbetåker eller potetåker (2003, 2006 og 2008), og i Vf Larvik: Bakke, åkerkant 2010 og Tjøme: Hvasser, Lia gård i potet-, løk- og/eller aspargesåker (2005 med titusenvis av individer, 2006, 2007 og 2008), ved Hvasser kirke, langs alle åkerkanter 2005, langs veien 2016 og Sønsterud gård (trolig Sønstegård) i potetåker 2008. Lokalitetene på Hvasser er innenfor et lite område. Arten synes å være i rask etablering i Norge. Førstefunn og opphav til de norske forekomstene er diskutert hos Often & Hammeraas (2009) og Grøstad et al. (2015).
Hybriden mellom potet og begersøtvier er også funnet ved Lia gård på Tjøme både i 2005 og 2006.
Fra | Til og med | Sted | Antall individ | Forekomstareal km² |
Utbredelsesområde km² |
Kommentar | Fylker |
---|---|---|---|---|---|---|---|
2001 | 2016 |
24
( 24 * 1) |
Øs,Bu,Ve |
Ikke-forplantningsdyktige individ | Forplantningsdyktige individ | Levedyktig avkom | Bestand | |||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
År | Sted | År | Sted | År | Sted | År | Sted | |
Innendørs | ||||||||
Produksjonsareal (utendørs) | ||||||||
Norsk natur | 2003 | Bu Hurum: Tofte (tømmerdeponi) | 2005 | Vf Tjøme: Hvasser (åker) |
Navn | Kategori | Tidshorisont | Kolonisert areal (%) | Tydelig tilstandsendring | Tydelig påvirka areal (%) |
---|
Kode | Navn | Dominans skog | Tidshorisont | Kolonisert areal (%) | Tydelig tilstandsendring | Tydelig påvirka areal (%) |
---|---|---|---|---|---|---|
T37-C-3 | avfallsdeponi o.l. |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T35 | Sterkt endret fastmark med løsmassedekke |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 | |
T44-C-1 | åker |
|
0.0-1.9 |
|
0.0 |
Kategori | Introduksjon til eller spredning i norsk natur | Hyppighet | Abundans | Tidspunkt | Utdypende informasjon |
---|---|---|---|---|---|
egenspredning | Spredning | Flere ganger pr. 10. år | Ukjent | Pågående | |
av trevirke | Introduksjon | Flere ganger pr. 10. år | Ukjent | Pågående | |
av frø | Introduksjon | Flere ganger pr. 10. år | Ukjent | Pågående |
Elven R, Hegre H, Solstad H, Pedersen O, Pedersen PA, Åsen PA og Vandvik V (2018, 5. juni). Solanum physalifolium, vurdering av økologisk risiko. Fremmedartslista 2018. Artsdatabanken. Hentet (2024, 30. August) fra http://www.artsdatabanken.no/Fab2018/N/1782